Politkárčenie, protesty, prihrievanie vlastných samosprávnych ambícií pred voľbami. A do toho všetkého zblbnutí občania, ktorí nevedia, komu majú vlastne veriť a tak často bojujú aj proti tomu, čo vlastne sami chcú a potrebujú…
Aktualizované verzia návrhu Národnej diaľničnej spoločnosti ukázala, ako chce do roku 2020 vyriešiť kolabujúcu dopravu na východnom príjazde do Bratislavy v napojení na nultý obchvat, s posilnením obslužnosti starej Seneckej cesty a tiež v lokalite Pezinok – Vajnory – Slovenský a Chorvátsky Grob.
Pri pohľade na plány, ktoré si vyžiadajú miliardové investície a pre naše mesto aj Raču sú nevyhnutnosťou, sa dá povedať len jedno: Nech sa začne stavať čo najskôr!
NDS: 6 nových križovatiek v okolí Bratislavy
Obyvatelia bratislavského regiónu získajú do roku 2020 šesť nových priamych napojení na diaľnicu, ktoré zvýšia komfort a obslužnosť územia na výjazde z Bratislavy smerom na Senec.
Ide o nasledovné mimoúrovňové križovatky:
Križovatka Rača (D4) – napojenie Svätý Jur, Pezinok, Vinosady, Modra
Križovatka Čierna Voda (D4) – napojenie Vajnory, Čierna Voda, Slovenský Grob, Viničné
Križovatka Ivanka sever (D1/D4) – rozdelenie tranzitu a prímestskej dopravy na všetky smery
Križovatka Ivanka západ (D4) – napojenie Ivanka pri Dunaji, Zálesie, Malinovo
Križovatka Triblavina (D1) – Bernolákovo, Nová Dedinka
Križovatka Blatné (D1) – Senec, Blatné, Svätý Martin
Motoristi tak v okruhu 20 km smerom od Bratislavy na Senec získajú 6 nových možností, ako sa priamo napojiť na diaľničnú sieť, čo výrazne pomôže predovšetkým obyvateľom priľahlých obcí.
Diaľnicu D1 v úseku Bratislava – Blatné NDS rozšíri na štyri plnohodnotné pruhy s odstavným pruhom. Od Blatného po Trnavu sa diaľnica rozšíri na tri plnohodnotné pruhy s odstavným pruhom.
Rozšírenie diaľnice z troch na štyri pruhy je nevyhnutné pre zabezpečenie plynulosti dopravy na vstupe a výstupe z Bratislavy v ďalších rokoch kvôli trvalému nárastu dopravy.
Na úseky pri Triblavine nadväzuje Diaľnica D4 a obchvat R7, ktoré odbremenia starý obchvat centrum mesta od kamiónov smerujúcich do Maďarska, rakúska a Česka a tiež od áut v smere od Dunajskej Lužnej a Rovinky. Zdroj: NDS
Dôležité štyri pruhy na D1
Trojpruhová diaľnica v úseku Bratislava – Senec už dnes častokrát nepostačuje, v horizonte dvoch desaťročí by znamenala absolútny kolaps dopravy na vstupe a výstupe z Bratislavy a to aj v prípade, že by popri nej viedli jednosmerné dvojpruhové kolektory bez odstavného pruhu.
Pre nevyhnutnosť potreby rozšírenia diaľnice z troch na štyri pruhy kolektory vedené popri diaľnici dnes nepredstavujú efektívne riešenie. Pridanie dvojpruhových kolektorov k štyrom diaľničným pruhom by znamenalo zdvojnásobenie dnešného stavu – zo šiestich pruhov by sme sa dostali na 12 pruhov.
Takéto riešenie by bolo finančne extrémne náročné. Predstavovalo by aj trvalý dopravný problém, lebo 12 pruhov by sa na vstupe respektíve výstupe z Bratislavy zbiehalo v jednom bode na vstupe do mesta.
Rozšírenie diaľnice na štyri pruhy odporučili aj dopravní experti na základe všetkých dostupných dopravných a technických údajov z diaľnice D1 a D4. Dopravní experti namiesto kolektorov vedených popri diaľnici odporúčajú rozšíriť existujúce komunikácie ďalej od telesa diaľnice, ako sú stará senecká cesta I/61 alebo pezinská cesta II/502.
Rozšírenej starej Seneckej cesty
NDS už odštartovala prípravu rozšírenia starej seneckej cesty. Úsek pôvodnej cesty I/61 Bratislava – Senec v dĺžke 13,8 km sa rozšíri z dvoch na štyri jazdné pruhy. Pôvodná obojsmerná dvojpruhová cesta I/61 sa zmení na štvorpruhovú s mimoúrovňovými križovatkami.
Komplexnú investorskú prípravu rozšírenia starej seneckej od NDS listom vyžiadal minister dopravy a výstavby Árpád Érsek. Spolu s výstavbou bratislavského obchvatu D4, rozšírením D1 v úseku Bratislava – Blatné na štvorpruh bude rozšírenie starej seneckej cesty súčasťou komplexného riešenia dopravnej situácie v bratislavskom regióne.
Počet jazdných pruhov oproti pôvodnému riešeniu 3 plus 2 zostáva nezmenený. Riešenie navrhnuté dopravnými expertmi a realizované NDS neznižuje počet nových jazdných pruhov oproti pôvodnému variantu trojpruhovej diaľnice s dvojpruhovými kolektormi. Rozšírenie diaľnice na štyri pruhy a pridanie dvoch pruhov ku starej seneckej ceste zabezpečí lepší rozptyl dopravy a to pri zachovaní plynulosti na D1, čo by pôvodná koncepcia nedokázala.
Mýty o “spásonosných” kolektoroch
Napojenie na diaľnicu každých 500 metrov – nepravda
Kolektory by sa v úseku Bratislava – Trnava na diaľnicu napájali v siedmich bodoch pred každou mimoúrovňovou diaľničnou križovatkou. Po dostavaní križovatiek Blatné a Triblavina sa motoristi budú môcť na diaľnicu napojiť na piatich miestach. Kolektory by teda priniesli len o dve napojenia na diaľnicu viac.
Napojenie obcí na kolektory každých 500 metrov – nepravda
Kolektory nepočítajú s napojeniami na existujúcu cestnú sieť s výnimkou spomínaných siedmich bodov. Všetky nové napojenia na kolektory by mali v budúcnosti zabezpečovať investori, ktorí by v území pri kolektoroch začali niečo budovať. Tieto pripojenia by mohli slúžiť výhradne iba developerom s pozemkami pri kolektoroch a nemuseli by sa nevyhnutne napájať na existujúcu cestnú sieť.
Obyvatelia priľahlých obcí prídu o napojenie na diaľnicu – nepravda
Obyvatelia obcí pri Bratislave smerom na Senec získajú šesť nových priamych napojení na diaľničnú sieť v rôznych smeroch.
Kolektory pri trojpruhovej diaľnici by vyriešili dopravné problémy v okolí Bratislavy – nepravda
Jednosmerné kolektory by pri zachovaní trojpruhovej diaľnice znamenali kolaps a zhoršenie dopravy. Ľudia napájajúci sa na jednosmerné kolektory by sa mohli otáčať do žiadaného smeru len na diaľničných križovatkách, potom by mohli pokračovať v jazde buď po kolektore alebo sa pokúsiť napojiť na kapacitne nepostačujúcu trojpruhovú diaľnicu. Pôvodne plánované dvojpruhové koplektory predstavujú bezpečnostné riziko, keďže nepočítajú s odstavným pruhom.
Problematickým by bolo aj napojenie na diaľnicu pre rizikový prieplet medzi kolektorom a diaľnicou. Rizikové kolízne body by predstavovali miesta, kde by sa jednosmerné kolektory napájali na diaľnicu priamo.
Prezídium Policajného zboru SR upozornilo NDS, aby minimalizovala počet prepojení medzi kolektorom a diaľnicou kvôli bezpečnosti cestnej premávky. Jednosmerné kolektory by sa na vstupe do Bratislavy napájali na diaľnicu D1, respektíve nový obchvat D4, čo znamená, že doprava by sa nerozptýlila, ale končila približne v rovnakom bode, ako pri plánovanom rozšírení diaľnice.
Podľa pracovnej expertnej skupiny nie je žiaduce koncentrovať dopravu do jedného miesta, naopak, je potrebné dopravu pri vstupe do mesta rozptýliť do viacerých vstupov a dôslednejšie uplatňovať budovaný radiálno – okružný systém. Problém pri prípadnom kolektorovom riešení predstavuje aj plánovaná najväčšia križovatka D1/D4 Ivanka – Sever, keďže samotné napojenie kolektorov na túto križovatku by bolo z hľadiska bezpečnosti cestnej premávky a technického riešenia veľmi problematické pre blízkosť križovatky Triblavina (cca 1.8 km).
Návrh riešenia dopravnej situácie v Bratislave z dielne NDS obsahuje ďalšie ústupky pre obyvateľov vo východnej časti Bratislavy.
Mýty o križovatke Triblavina
Križovatka Triblavina má slúžiť len jednému investorovi – nepravda
Križovatka Triblavina bude napojená z južnej časti na starú seneckú cestu 1/61 a v severnej časti na cestu III/1059 (50212) Chorvátsky Grob – Čierna Voda. Napojiť sa na ňu tak budú môcť všetci vodiči jazdiaci po okolitých cestách.
Kruhové objazdy na križovatke sa zmenili – nepravda
Kruhové objazdy na križovatke Triblavina zostávajú rovnaké, ako sa s nimi počítalo pri kolektorovom usporiadaní. Jedinou zmenou na križovatke, ktorú si vyžaduje štvorpruhové riešenie, je úprava samotného mostného objektu na diaľnici v mieste podjazdu.
Po výstavbe križovatky sa už nikdy nebudú môcť postaviť kolektory – nepravda
Križovatky Triblavina aj Blatné sa stavajú tak, že do budúcna sa na ne môžu napojiť kolektory, ktoré by viedli popri diaľnici.
Fotogaléria:
Zdroj: NDS, úprava: račaweb, foto: NDS, Račaweb